![Somi](/sites/default/files/styles/article_large/public/2020-02/47RS150611A985.jpg?h=f7d9296c&itok=2qg3ckJq)
Somijas aizsardzības stiprināšanā liela nozīme ir starpnacionālajai sadarbībai, tomēr būtiskākais ir stiprināt pašu militārās spējas. Tā intervijā ziņu portālam “Sargs.lv” norāda Somijas aizsardzības nozares vadība. Runājot par attiecībām ar Krieviju, amatpersonas atzīst – šobrīd tā nav tiešs drauds, tomēr par agresoru var kļūt ātri.
Somijas aizsardzības ministrs Anti Kaikonens (Antti Kaikkonen) pauž, ka kopumā attiecības ar Krieviju vērtējamas kā labas, tomēr neizslēdz iespēju, ka no kaimiņvalsts kādā brīdī var sagaidīt apdraudējumu.
Arī Somijas armijas (sauszemes spēku) komandieris ģenerālleitnants Petri Hulko (Petri Hulkko) pauž līdzīgu viedokli, uzsverot - lai arī Somija neizjūt nekādus tiešus militārus draudus no Krievijas puses, ir daudzi potenciāli apdraudējumi.
“Mums ir ļoti laba sadarbība ar Zviedriju un Norvēģiju. Tāpat sadarbojamies ar NATO, Eiropas Savienību un, protams, Baltijas valstīm. Mums ir daudzi sadarbības partneri, daudzi draugi,” iespējamo draudu kontekstā, saka aizsardzības ministrs A. Kaikonens.
Ministrs, stāstot par Somijā esošo obligātā militārā dienesta mehānismu, atzīmē, ka valstī jūtams liels sabiedrības atbalsts un vēlme to aizsargāt. “Valsts iedzīvotāji mums pauž lielu uzticību un atbalstu. Mūsu armija ir ļoti spēcīga. Tajā ir 280 000 rezerves karavīru, tāpēc varu teikt, ka obligātā militāra dienesta mehānisms mūsu valstī strādā ļoti labi.”
Aizsardzības ministrs A. Kaikonenes Somijas aizsardzības sistēmu apraksta kā spēcīgu un pārdomātu. Amatpersona uzver - būtiski ir ieguldīt valsts militāro spēju attīstībā, lai tās stiprinātu vēl vairāk.
Ministrs atzina, ka daudzus gadus Somija ir arī aktīvs NATO sadarbības partneris. Laiku pa laikam Somijas sabiedrībā arī aktualizējas diskusijas, vai valstij pievienoties aliansei, tomēr politiskais lēmums aizvien paredz saglabāt Somijas neitralitāti.