![kapelāni](/sites/default/files/styles/article_large/public/2021-03/Armins.jpg?h=c9f93661&itok=eXhZrfDo)
31. martā aprit 28 gadi, kopš Nacionālajos bruņotajos spēkos izveidots Kapelānu dienests. Šobrīd Latvijas armijā, ieskaitot dažādas Zemessardzes vienības, kopumā dien un kalpo jau vairāk nekā 30 kapelānu, no kuriem 16 – profesionālā dienesta vienībās. Kā “Sargs.lv” atzīst virskapelāns Elmārs Pļaviņš, Kapelānu dienests, kas izveidots drīz pēc Latvijas neatkarības atgūšanas, attīstījies kopā ar bruņotajiem spēkiem.
Šobrīd Nacionālo bruņoto spēku profesionālā dienesta vienībās kalpo 16 kapelāni, pārstāvot gan Romas katoļu, gan Latvijas evaņģēliski luterisko, gan Latvijas pareizticīgo un Apvienoto Metodistu Baznīcu, kā arī Baptistu draudžu savienību. Aptuveni tikpat kapelānu ir arī Zemessardzes vienībās. Lai arī E. Pļaviņš atzīst, ka nepieciešamība pēc jauniem kapelāniem, īpaši Zemessardzē, ir aktuāla, šobrīd jāmācās būt efektīviem ar jau esošajiem resursiem.
Viņš atgādina, ka rūpēs par karavīru gara stiprumu kapelāni bijuši līdzās karavīriem jau kopš militāro kapelānu pirmsākumiem 4. gadsimtā, lai jau toreiz karavīrus iedrošinātu un atbalstītu grūtajā un pārbaudījumiem pilnajā dienesta gaitā.
Gadu simtos valstis ir nākušas un gājušas, tikuši izcīnīti lielāki un mazāki kari, un visos šajos notikumos ir bijis iesaistīts cilvēks ar savu dzīvi, cerībām, bailēm, uzvarām un zaudējumiem.
Arī latviešu karavīriem līdzās ir bijuši un arī turpina būt militārie kapelāni jeb garīdznieki. Pavisam droši par armijas mācītājiem var runāt arī latviešu strēlnieku un Neatkarības kara kontekstā, kā arī Pirmās Latvijas brīvvalsts laikā.
Pats Elmārs Pļaviņš bruņotajos spēkos kā kapelāns ir jau 24 gadus, no kuriem 15 gadi aizvadīti virskapelāna amatā. Šajā laikā daudz piedzīvots, vairākkārt devies līdzi arī karavīriem starptautiskajās misijās, atbalstot viņus konfliktu zonās. Karavīru uzticība ir jāiemanto, atrodot pareizos vārdus konkrētajā situācijā.
Tā kā kapelāni ikdienā ir kopā ar savu vienību, viņiem jābūt tikpat prasmīgiem kā karavīriem. Lai labāk izprastu karavīrus un spētu iejusties viņu ādā, kapelāni regulāri trenē izdzīvošanas prasmes lauka apstākļos, tai skaitā rūdīšanos un došanos forsētos pārgājienos. Tāpat notiek regulāra pieredzes apmaiņa ar citu valstu bruņoto spēku kapelānu dienestiem, piedaloties semināros, kas tagad lielākoties notiek attālināti.
Jau ziņots, ka 2020. gada septembrī Saeimas deputāti atbalstīja Latvijas bruņoto spēku karavīru nosūtīšanu uzdevumu izpildei starptautiskajā operācijā Kosovā. Tas nozīmē, ka Latvijas šajā miera uzturēšanas operācijā Kosovā atgriezās pēc vairāk nekā 10 gadu pārtraukuma.
Tāpat NBS Kapelānu dienests un Elmārs Pļaviņš kā galvenais koordinators jau daudzus gadus aktīvi piedalās palīdzības sniegšanā kara skartajai Austrumukrainai – gan organizējot humānās palīdzības kravas iedzīvotājiem, gan atbalstot Ukrainas armijas kapelānus, karavīrus, cietušo ģimenes.
“Sargs.lv” jau rakstīja, ka šī gada janvārī uz Ukrainu tika nogādāts jau divdesmit pirmais humānās palīdzības sūtījums, ar Zviedrijas labdarības organizāciju un arī vietējo Latvijas uzņēmumu saziedoto – apģērbu, higiēnas precēm, dezinfekcijas līdzekļiem, pārtiku. E. Pļaviņš informē, ka jau maija sākumā plānots nākamais brauciens uz Ukrainu, lai atbalstītu karā cietušos iedzīvotājus.
Virskapelāns norāda – tas ir kopīgs labais darbs, kurā iesaistīti visi bruņotie spēki, ne tikai Kapelānu dienests, jo daudzu vienību karavīri un autovadītāji palīdz loģistikā – sākot no automašīnu piekraušanas un visbeidzot nogādājot sūtījumus galamērķī.
Kapelānu galvenie uzdevumi ietver atbalstīt karavīrus, zemessargus, militāro vienību civilos darbiniekus un viņu ģimenes locekļus, būt klātesošiem viņu dienesta un dzīves izaicinājumos, nodrošinot garīgā atbalsta pieejamību caur sadzīviskām un pastorālām sarunām, nodarbībām par ģimenes, dzīvības, Tēvzemes mīlestības un ticības jautājumiem.
Neatkarīgi no konfesionālās piederības kapelāns ir iecelts kalpošanai bruņotajos spēkos, lai sniegtu garīgo aprūpi, nešķirojot nevienu pēc ticības pārliecības.
Kapelānu darbību bruņotajos spēkos vada Nacionālo bruņoto spēku virskapelāns, kurš administratīvi ir tieši pakļauts Nacionālo bruņoto spēku komandierim.